KURZUS: Pénzügytan II.

MODUL: I. modul: Az értékpapírok általános jellemzői, és alapformái

5. lecke: A részvények, az állampapírok és egyéb értékpapírok

| Ebben a leckében megismerkedhet a kötvények mellett leggyakrabban használt értékpapír-típusok jellemzőivel, kibocsátásuk és forgalmazásuk alapvető szabályaival. A legnagyobb forgalmat ezek közül a részvényekből és az állampapírokból bonyolítanak le Magyarországon, más, fejlettebb pénzügyi piacokkal rendelkező országokban azonban a többi befektetési forma is hasonló jelentőséggel bír. Hazánkban is növekszik a befektetési jegyek szerepe és aránya a háztartások megtakarításaiban, ezért nagyon fontos ismerni azok alaptulajdonságait. A leckében elsajátított ismereteket fel tudja majd használni más pénzügyi kurzusokon (költségvetési pénzügyek, vállalati pénzügyek tanulmányozása során), valamint a vállalatok tevékenységének vizsgálatakor is. Itt már kevesebb számítási feladatot fog megoldani, néhány esetben azonban megint szükség lesz a számológépre.
A lecke követelményeinek teljesítéséhez az elektronikus jegyzet 5. és 6. pontját kell megtanulnia.
Tevékenységek
A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
Tekintse át a részvény szerepét, illetve a részvény-tulajdonosok kötelezettségeit és jogait! Figyeljen a jogosultságok csoportosítására! Jegyezze meg a részvény alaki kellékeit! Tanulmányozza a részvények fajtáit, hasonlítsa össze őket, és jegyezze meg az egyes fajták közötti különbségeket! Figyelmesen olvassa végig és kövesse nyomon az 5.2. pontban szereplő hozamszámítási összefüggést és az azt illusztráló példát! Olvassa el figyelmesen az állampapírokról szóló részt, és jegyezze meg az állampapírok általános jellemzőit, valamint a hazánkban forgalmazott állampapírok sajátosságait! Elolvasás után gondolja végig, miben különböznek a pénzintézeti értékpapírok a bankbetétektől! Olvassa el a befektetési jegyekről szóló részt és hasonlítsa össze azokat a részvényekkel! Jegyezze meg, milyen tulajdonságok alapján és milyen befektetési alap típusok léteznek! Tanulja meg a közraktárjegy definícióját és kellékeit!
Követelmények
A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
a részvényekhez kapcsolódó jogosultságokat tipizálni kiválasztani felsorolásból a részvények alaki kellékeit, illetve hiányos listát kiegészíteni megállapítani egyes tulajdonságokról, hogy közönséges vagy elsőbbségi részvényre jellemző-e összepárosítani az egyes tulajdonságokat a megfelelő részvény-fajtával megoldani a mintafeladathoz hasonló példát megállapítani egyes állításokról, hogy azok igazak-e az állampapírokra, felsorolásból kiválasztani a magyar állampapírok egyes fajtáinak jellemzőit megállapítani egyes jellemzőkről, hogy a pénzintézeti papírokra vonatkozik-e kiválasztani felsorolásból a részvényekre és a befektetési jegyekre egyaránt jellemző, illetve az eltérő tulajdonságokat megállapítani, hogy a felsorolt jellemzők milyen befektetési alap típusra érvényesek 9 felismerni a közraktárjegy egyes jellemzőit
Önellenőrző kérdések

| 1. Az alábbi részvényesi jogok mellé írjon 1-et, ha a vagyoni jogok közé tartozik és írjon 2-t, ha a tagsági jogok közé tartozik! indítványozási jog osztalék felvétele meghatározott feltételek esetén a közgyűlés összehívása likvidáció esetén a megmaradt vagyon arányos részéhez való jog elővásárlási jog részvénykibocsátás esetén a közgyűlésen való szavazás
2. Az alábbiak közül melyik NEM TARTOZIK feltétlenül egy részvény alaki kellékei közé?
| a részvény sorszáma
| a tulajdonos neve
| a fizetendő osztalék minimális értéke
| a kibocsátás időpontja
| az igazgatóság aláírása
| az elővásárlási jog
3. Az alábbi tulajdonságok közül melyik jellemző az elsőbbségi részvényekre?
| minden részvényhez azonos tagsági jog társul
| a szavazati jog korlátozott lehet
| csak az osztalékfizetéshez kapcsolódhat
| a szavazat-elsőbbségre nem vonatkozhat
4. Válassza ki az alábbiak közül azt a meghatározást, amelyik az osztalék-elsőbbségi részvényt jellemzi!
| a tulajdonosok a közönséges részvényeket megelőzően juthatnak osztalékhoz
| a társaság jogutód nélküli megszűnése esetére biztosít kielégítési elsőbbséget a tulajdonos számára
| a közgyűlésen bizonyos kérdésekben vétójogot biztosít
| a részvényes vagyoni joga korlátozott
5. Az alábbiakban felsorolt tulajdonságok mellé írja be annak a részvény-fajtának a számát, amelyikre jellemző! 1. kamatozó 2. átváltható elsőbbségi 3. részvény opciós utalvány 4. dolgozói részvény ingyenesen vagy kedvezményes áron jutnak hozzá olyan jövedelmet garantál, amelyet akkor is kifizetnek, ha nincs osztalék-kifizetés a tulajdonos előre meghatározott árfolyamon vásárolhat részvényt
6. Egy részvény árfolyamait és hozamait tartalmazza az alábbi táblázat. Töltse ki (számítsa ki) a hiányzó értékeket, majd számítsa ki a részvény 3 éves átlagos hozamát! (Az árfolyamnyereség-ráta és a részvényhozam ráta esetén az előjelet is adja meg!)
| 1. év | 2. év | 3. év
kifizetett osztalék | 2 | 2,5 | 3
év eleji árfolyam | 10 | 20 | 15
év végi árfolyam | 20 | 15 | 18
osztalékráta* |  |  |
árfolyamnyereség-ráta** |  |  |
részvényhozam ráta (r) |  |  |
* D/P0 ** P 1 − P 0 P 0
A részvény átlagos hozama (az eredményből csak az első három tizedesjegyet írja be, kerekítés nélkül!): %
7. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A tágabb értelemben vett állampapírok közé tartoznak a költségvetési szervek által kibocsátott kötvények is. |
A szűken értelmezett állampapírokat a központi költségvetést kezelő Pénzügyminisztérium bocsátja ki Magyarországon. |
8. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A kincstári váltó egy évnél rövidebb futamidejű. |
Államkötvénynek a nemzetközi gyakorlatban csak az egy évnél hosszabb futamidejű állampapírokat nevezik. |
Az állampapír hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. |
9. A felsorolt tulajdonságok mellé írja oda annak az állampapír-típusnak a sorszámát, amelyikre jellemző! (Ahol több számot is be kell írnia, ott a számokat növekvő sorrendben, egymástól vesszővel elválasztva írja be! Pl.: 1,2,3) 1. államkötvény 2. kamatozó kincstárjegy 3. diszkont kincstárjegy 4. kincstári takarékjegy 5. mindegyik magyar állampapír névre szóló dematerializált formájú alapcímlete 10000 forint legfeljebb egy éves futamidejű fix kamatozású csak belföldi természetes személyek vásárolhatják nincs másodlagos piaca csak egy évnél hosszabb futamidejű lehet
10. Jelölje meg, melyik vonatkozik a pénztárjegyre (1), a letéti jegyre (2) és a lekötött betétre (3)! Írja be a számokat a megfelelő mezőbe! (Ahol több számot is be kell írnia, ott a számokat növekvő sorrendben, egymástól vesszővel elválasztva írja be! Pl.: 1,2,3) kamatfizetésre csak lejáratkor kerül sor csak egy évnél rövidebb lejáratú lehet a kamatozás előre meghatározott lejárati idejét szerződésben rögzítik forgatható
11. Jelölje meg, hogy az alábbi tulajdonságok közül melyik igaz csak a részvényekre, de nem igaz a befektetési jegyekre!
| tagsági jogviszonyt testesít meg
| osztalékra való jogot biztosít
| a kibocsátó nem vásárolja vissza
| likvidációs jogot biztosít
| tulajdoni jogviszonyt megtestesítő értékpapír
12. Írja be az alábbi mondatokból a hiányzó kifejezést! A befektetési alapok lehetővé tesznek olyan befektetést, amelyek megtérülési ideje hosszú. A alapok elsősorban vállalati kötvényeket és részvényeket vásárolnak a befektetők pénzéből. Az alapok befektetésinek futamidejük általában hosszabb, mint az alapoké, hiszen eszközeik jóval lassabban és nehézkesebben mobilizálhatóak.
13. A közraktárjegy...
| hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
| tagsági jogot megtestesítő értékpapír
| árura vonatkozó tulajdonjogot megtestesítő értékpapír
14. Válassza ki az alábbiak közül melyik igaz az árujegyre!
| az árura vonatkozó zálogjogot testesíti meg
| csak a zálogjeggyel együtt értékesíthető
| az áruhoz csak a hitel visszafizetése után juthat hozzá a tulajdonos